![Europeiska hälsounionen](/sites/default/files/styles/oe_theme_medium_no_crop/public/2023-12/terveysunioni_600x400_sv.jpg?itok=Mh3bKXbc)
Hälsa är en av de främsta prioriteringarna för EU-invånarna enligt de senaste Eurobarometerundersökningarna. Två nya rapporter som offentliggjordes fredagen den 15 december visar hur EU har agerat när det gäller behovet av och efterfrågan på mer motståndskraftiga, robusta och rättvisa hälso- och sjukvårdssystem, som har bättre beredskap inför eventuella kriser. Båda rapporter belyser även områden där mer arbete krävs.
Nu när fyra år har gått sedan de första covid-19-fallen uppdagades, har många av de lösningar som lades fram för att hantera pandemin mer effektivt omvandlats till EU-lagstiftning. Målet har varit att stärka EU:s kollektiva beredskap inför hälsokriser, som en del av en stark europeisk hälsounion.
2023 års rapport om beredskapsnivån på hälsoområdet fokuserar på de åtgärder som EU vidtagit för att förbättra sin kapacitet att hantera allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.
I 2023 års sammanfattande rapport om hälsotillståndet i EU undersöks i sin tur hur hälso- och sjukvårdssystemen i hela EU fungerar i fråga om att tillgodose EU-invånarnas behov. Den innehåller bland annat landsspecifika hälsoprofiler.
Bättre beredskap i den europeiska hälsounionen
Syftet med den årliga rapporten om beredskapsnivån på hälsoområdet är att kartlägga de EU-åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin för att hantera gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Förordningen om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, som har varit i kraft i nästan ett år, utgör stommen i EU:s säkerhetsstruktur på hälsoområdet. Den har gett en stabil grund för effektivare beredskap och samordnade insatser mot gränsöverskridande hälsorisker.
Olika strukturer, såsom EU:s hälsosäkerhetskommitté, har uppdaterats och EU:s laboratoriekapacitet har förbättrats. Dessutom överförs EU-finansiering till ett värde av nästan 100 miljoner euro från programmet EU för hälsa till EU:s medlemsländer för att de ska kunna förbättra sina nationella övervakningssystem.
I beredskapsrapporten konstateras det att vaccinering fortfarande är grundläggande för att förhindra att infektionssjukdomar sprids. Under coronapandemin gav EU:s vaccinstrategi stöd till utvecklingen av vacciner och säkerställde att vaccinerna var tillgängliga för alla EU-länder och länder utanför EU.
När det gäller de mest akuta hoten mot människors hälsa belyser beredskapsrapporten frågan om antibiotikaresistens, som orsakar över 35 000 dödsfall per år i Europa och kräver omedelbara åtgärder. Hot från djursjukdomar och de ökande hälsoeffekterna av klimatförändringarna är två andra stora utmaningar som lyfts fram i rapporten. Dessutom betonas vikten av att använda en One Health-modell.
EU deltar fortfarande aktivt i de pågående förhandlingarna om att ingå ett internationellt avtal om förebyggande åtgärder, beredskap och insatser när det gäller pandemier (”pandemiavtalet”).
Ett starkt åtagande för att förbättra den psykiska hälsan i EU
I rapporten om hälsotillståndet i EU, som åtföljs av 29 landsspecifika hälsoprofiler, undersöks hur hälso- och sjukvårdssystemen i EU fungerar.
I rapporten lyfts tre huvudsakliga slutsatser fram som måste åtgärdas i efterdyningarna av coronapandemin:
- EU-invånarnas psykiska hälsa försämrades till följd av pandemin. På EU-nivå antog EU-kommissionen i juni 2023 en bred strategi för psykisk hälsa.
- Behovet av att hantera den växande ojämlikheten i fråga om hälsa i hela unionen betonas. I detta avseende lyfts cancer fram som ett högprioriterat område. EU-kommissionen har redan vidtagit ett antal viktiga åtgärder i det avseendet, bland annat flera viktiga initiativ inom ramen för Europas plan mot cancer.
- Betydelsen av fortsatta investeringar i hälsa för att förbereda sig inför eventuella framtida kriser betonas. Det europeiska hälsodataområdet, som EU-kommissionen lade fram i maj 2022, ska bidra till att ta tillvara hälsouppgifternas fulla potential.
Läs mer i det utförligare pressmeddelandet: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/IP_23_6631
Europeiska kommissionens representation i Finland
Informationschef
Ismo Ulvila
tfn 050 541 1122
ismo [dot] ulvilaec [dot] europa [dot] eu (ismo[dot]ulvila[at]ec[dot]europa[dot]eu)
Informatör
Nina Hotti
tfn 050 384 7857
nina [dot] hottiec [dot] europa [dot] eu (nina[dot]hotti[at]ec[dot]europa[dot]eu)
Följ oss på X / Twitter @eukomissio
Översikt
- Publiceringsdatum
- 18 december 2023
- Upphovsman
- Representationen i Finland